Kuna põllukultuuride deklaratsioonid lähenevad lõpule, kritiseeritakse keerulisi menetlusi, spetsialistide puudumist
Kui esmaspäeval lõpeb üks olulisemaid põllumajanduslikke protsesse, saagi ja maa deklareerimine, teatab põllumajandusministeerium (MAA), et põllumajandustootjad on suutnud oma põllukultuurid õigeaegselt deklareerida ning reede hommiku seisuga oli 4% deklareeritud põllukultuuride pindalast veel kinnitamata.
Kaasaegselt rõhutasid põllumeeste esindajad, et tänavu on põllukultuuride deklareerimine olnud raskem kui 2023. aastal, uue põllumajandusstrateegia esimesel aastal – peamiselt Euroopa Liidu (EL) uue nõude tõttu deklareerida rannikuribasid. 
„Deklareerimine ise on üldiselt keerulisem kui eelmisel aastal, (...) see on võtnud rohkem aega“, – ütles BNS-ile põllumajandusnõukogu esimees Ignas Hofmanas.
Põllumajandustootjad on kritiseerinud ka poliitikuid iga-aastase viivituse eest põllukultuuride deklareerimise reeglite kinnitamisel. Põllumajandustootjad sooviksid, et need oleksid järgmiseks aastaks sügisel valmis.
Mõni põllumees igatseb ka nõustajate olemasolu oma piirkonnas ja nende arv on vähenemas.
Eraldamine on muutunud raskemaks ja pikemaks
Põllumajanduse andmekeskuse andmetel oli reede hommikuks kinnitatud veidi üle 111 000 põllumajandustootja taotluse, millega deklareeritud põllukultuuride kogupindala ulatus üle 2,905 miljoni hektari. Pooleli oli veel 1317 taotlust, mille kogupindala oli 104,8 tuhat hektarit.
„Paljud piirkonnad on oma deklaratsioonid juba lõpetanud ja neil ei ole midagi teha. Kogu Leedus on umbes 4% maatulundusmaastikku, kuid veel kinnitamata. (...) Meil on juba tuhat hektarit rohkem maatulundusmaad kui eelmisel aastal," ütles põllumajandusministri asetäitja Egidijus Giedraitis BNS-ile.
„Põllumajandustootjad näivad olevat järele jõudnud“, – rõhutas ta.
Selle aasta põllukultuuride pindala on Leedus suurem kui 2023. aastal, mil 116,1 tuhat taotlejat deklareeris 2,904 miljonit hektarit.
Viiseministri sõnul on deklareeritud rohkem pindala, sest tänavu ei ole põllumeestel lubatud harida maad veekogude kallastel ja laotada sinna mineraalväetisi, taimekaitsevahendeid ja muid tooteid. ELi ühise põllumajanduspoliitika raames on sel aastal täies mahus alustatud tööd veekogude äärsete puhverribade piiritlemiseks ja vajaduse korral deklareerimiseks.
„Varem oli see teisiti, mõned inimesed harisid maad kuni kraavi kallakuni, kuid tänavu ei ole see enam võimalik, kus põllukultuurid on asendatud puhverribadega“, – ütles E. Giedraitis.
I. Hofmanase sõnul on tänavu protsess keerulisem, sest veekogude, kuivenduskraavide läheduses on kohustus deklareerida puhverribasid.
„Nende ribade deklareerimine kujutab endast üsna suurt väljakutset. Nende eest on võimalik (...) mitte taotleda toetust, kuid eeskirjade kohaselt on nende deklareerimine kohustuslik. Problemaatiline on seda akti ise teha, seda tuleb teha väga täpselt," ütles ta BNS-ile.
Agriumkoja president Arūnas Svitojus ütles omalt poolt, et põllukultuuride deklareerimise eeskirjad kehtestatakse igal aastal liiga hilja – need tuleks vastu võtta sügisel, rohkem kui kuus kuud enne deklareerimisprotsessi algust.
Kasvanduste deklareerimise reeglid on liiga hilja – need tuleks vastu võtta sügisel, rohkem kui kuus kuud enne deklareerimise algust.„Ma arvan, et põllukultuuride deklareerimise eeskirjad tuleks vastu võtta vähemalt septembris, nii et talvel talivilja külvamisel teaksite, mida te järgmisel aastal saate. Nüüd sa külvad talinisu, valmistud talveks, aga sulle öeldakse, et tulevad hoopis teised reeglid," ütles Svitojus BNS-ile.
„Reeglite pidev muutmine, kõikumine, lööb põllumehed välja ja tekitab stressi ja finantsraskusi. Neid asju tuleb teha palju varem," ütles ta.
Probleemid konsultatsiooniga
Kuigi on tänavu nii raskem kui ka pikem põllukultuuride deklareerimine, on maakondades vähem nõustamisametnikke, ütles hr Hofman. Mõnes rajoonis on neid tema sõnul umbes 40% vähem kui eelmisel aastal.
„Spetsialistide arv ringkondades on oluliselt vähenenud. (...) Muidugi mitte kõikjal, väga ebaühtlaselt, aga probleem on kindlasti inimestega“, – ütles ta.
„2024. aastal on nende spetsialistide arv vähenenud ja neid spetsialiste on väga vaja. (...) Need spetsialistid on põllumeestele kõige lähemal ja puudus on väga terav," lisas põllumeeste esindaja.
I. Hofman ütles, et parema arvutioskusega põllumajandustootjad eelistavad oma põllukultuuride deklareerimist internetis, kuid nad kipuvad siiski käima spetsialistide juures, et kontrollida vigu ja kinnitada oma taotlusi.
„Nad ei taha seda vastutust ise võtta, sest, jumal hoidku, nad on midagi valesti teinud ja neid karistatakse,“ märkis põllumajandusnõukogu juht.
Viiseminister Giedraitis kinnitas, et põllumajandusministeerium ei ole saanud omavalitsustelt mingeid signaale spetsialistide puudumise kohta: „Seni pole selliseid kõnelusi olnud, aga loomulikult, kui on tunda, et omavalitsused ei ole selleks võimelised, otsitakse lahendusi.
„Kunagi oli algatus, kus ka põllumajanduslikku nõuandeteenistust taheti protsessi kaasata. Kuna see (põllumajandustootjate nõustamine – BNS) on delegeeritud funktsioon, selleks on eraldatud raha, siis omavalitsused mässasid, et nad ei jääks sellest talupidajate teenusest ilma, – ütles E. Giedraitis.
Hoopis, et ökokavad muutuvad populaarsemaks
Ajanduse strateegilise kavaga 2023-2027 kehtestati eelmisel aastal mahepõllumajandussüsteemid, mida nimetatakse ökokavadeks. Põllumajandustootjad saavad suurendada oma otsetoetusi, kui nad osalevad mõnes sellises kliimale, keskkonnale ja loomade heaolule kasulikus põllumajanduslikus tegevuses.
Giedraitise sõnul ei ole küll veel andmeid selle kohta, kui aktiivselt on põllumajandustootjad sel aastal ökokavades osalenud, kuid eeldatavasti on need populaarsemad kui eelmisel aastal.
Ettevõtted on populaarsemad kui eelmisel aastal.„Me ootame, ja me oleme rääkinud ministriga (põllumajandusminister Kęstutis Navickas – BNS), et ökokavades osalemine tõenäoliselt suureneb sel aastal, sest ökokavadesse on palju lihtsam tulla, peaaegu igaüks saab tulla ökokavadesse. Seega ootame suuremat osalust," ütles Giedraitis.
Er ütles, et selle aasta vaheandmed näitavad, et põllumajandustootjad on olnud aktiivsemad maastikuelementide deklareerimisel, umbes kaks korda rohkem alasid on deklareeritud. 2023. aastal oli maastikuelementide hooldamine põllumajandustootjate seas kõige vähem populaarne.
![](https://agrobite.ee/assets/images/Facebook_Logo_Primary.png)